Työyhteisön voimavara
-
Useita (2)
-
Useita (2)
-
Lähiopetus, Etätoteutus
-
145 EUR-195 EUR
Pysäkki esimiehille, avoin koulutus
-
Useita (3)
-
Useita (3)
-
Lähiopetus, Etätoteutus
-
240 EUR-320 EUR
Mitä on itsensä johtaminen?
Itsensä johtaminen on teema, joka nousee esille usein liittyen esimerkiksi työelämässä menestymiseen, esimiestyöhön, uralla etenemiseen ja työnhakuun. Itsensä johtamista tarvitsevat niin toimihenkilöt, asiantuntijat ja johtohenkilöstö, sillä kyse on ennenkaikkea yksilön ominaisuuksista ja itsensä tuntemisesta. Itsensä johtaminen on työkalu, jolla itsensä tuntemisen kautta kykenee tehostamaan toimintaansa, tunnistamaan itselleen tehokkaat toimintatavat ja parantamaan hyvinvointiaan arjessa ja työelämässä.
Miten kehittää itsensä johtamista?
Itsensä johtamista ja omaa osaamista voi kehittää erilaisten koulutusten ja kurssien sekä tapojen avulla. Aiheesta lukeminen, kuunteleminen ja puhuminen auttaa havaitsemaan kehityksen kohteet ja toimimaan tarpeen mukaan. Itsensä johtaminen on tärkeä taito etätyön määrän lisääntyessä.
Itsensä johtamisen koulutus
Itseään johtamalla voi tutustua itseensä yhä paremmin, löytää kehityskohtiaan, nimetä tavoitteitaan ja tehdä suunnitelmia niiden toteuttamiseksi. Itsensä johtaminen on hyödyllinen taito paitsi omassa henkilökohtaisessa työssä, myös muiden johtamisessa. Hyvän itsensä johtajan on helppo olla hyvänä johtamisesimerkkinä myös muille.
Itsensä johtamisen koulutus opettaa tavoitteellisuutta ja itsetuntemusta. Itsensä johtamisen koulutus voi käsitellä esimerkiksi seuraavia teemoja:
- faktapohjainen ajattelu
- psyykkinen hyvinvointi
- fyysinen hyvinvointi
- tunneäly
- tunteiden hallinta ja säätely
- muutosten hallinta ja muutosvalmius
- olosuhteiden hallinta
- tavoitteiden asettaminen
- itsensä kuunteleminen ja itsentuntemus
Tunnista vahvuutesi ja ylläpidä hyvinvointiasi
Itsensä johtamisen koulutus pyrkii siihen, että osallistuja pystyy asettamaan itselleen ja/tai tiimilleen realistisia tavoitteita sekä pyrkiä niiden täyttämiseen. Tavoitteita ovat myös työhyvinvointi ja työn sujuvuus. Itsensä johtamisen osa-alueita ovat:
- selkä ja faktapohjainen ajattelu
- tunteiden säätelytaidot
- päätöksentekokyky ja arvostelukyky
- omasta hyvinvoinnista huolehtiminen
- tavoitteiden, arvojen ja toiminnan tasapaino
Itsensä johtamisen ensimmäinen osa-alue eli faktapohjainen ajattelu viittaa ennen kaikkea kykyyn erottaa omat tulkinnat ja luulotieto faktoista. Toinen osa-alue on yksilön taito säädellä omia tunteitaan. Tunteiden sääntely tarkoittaa tunteiden hallitsemiskykyä ja itsehillintää. Se on kuin tunteiden annostelua, mikä tarkoittaa, että tunteet osataan paloitella sopiviksi siten, että ne eivät käy ylivoimaisiksi itselle tai tilanteeseen nähden. Jos tunteiden sääntelyssä on puutteita, voi seurauksena olla hallitsemattomia tunteenpurkauksia, ajautumista tunteiden vietäväksi ja vellomista turhan pitkään hankalissa tuntemuksissa. Kun ei ole tunteidensa vietävissä, onnistuu arjessa toimiminen paremmin. Taitavat tunteiden säätelijät ovat helpommin sinut itsensä kanssa, ja he toipuvat yleensä muita nopeammin pettymyksistä.
Kolmanneksi itsensä johtamisen osa-alueeksi voidaan katsoa kyky tehdä päätöksiä, hakea niiden tueksi faktatietoa ja uskallus luottaa omaan arvostelukykyyn. Luottamus omaan arvostelukykyyn on tärkeässä roolissa erityisesti päätöksissä pysymisen suhteen. Neljäs osa-alue eli omasta hyvinvoinnista huolehtiminen on läsnä niin arjessa kuin työelämässä ja mahdollistaa oman potentiaalin saavuttamisen. On tärkeää tunnistaa, mitkä asiat tuovat iloa, haastavat positiivisesti ja toisaalta, milloin tarvitsee lepoa.
Viides osa-alue liittyy henkilön omiin tavoitteisiin, arvoihin ja toimintaan. Nämä kolme eivät saisi olla ristiriidassa toistensa kanssa. Täyden potiaalinsa saavuttaa yleensä silloin, kun voi toimia asioiden parissa, jotka ovat itselle tärkeitä. Aika ajoin on hyvä tarkistaa, kuinka tietoisesti ohjaat valintojasi ja oletko niihin tyytyväinen. Joskus omat tavoitteemme ja toimintamme eivät ole linjassa. Mikäli arvot ja tavoitteet ovat linjassa keskenään, on motivoituminen helpompaa.
Lähteet: Aalto yliopisto, Into; Mielenterveysseura